Stříbrná mince 1 Zlatník Františka Josefa I. | Rakouská ražba | 1865 A
Stříbrná mince 1 Zlatník Františka Josefa I. | Rakouská ražba | 1865 A
Stříbrná mince FJI. o váze 12,34 g s ryzostí 900/1000 byla ražena v roce 1865. Více informací
Stříbrné historické mince mají 21 % sazbu DPH.
Stříbrná mince 1 Florin (1Gulden, Zlatník) 12,34g je vyražena ze stříbra o ryzosti 900/1000, průměr mince 29,24 mm. Avers zobrazuje rakouského císaře Františka Josefa I. v bočním profilu s vavřínovým věncem na hlavě. Po obvodu mince se táhne nápis FRANC·IOS·I·D·G·AVSTRIAE IMPERATOR. Hrana s nápisem VIRIBVS VNITIS („spojenými silami“, osobní heslo Fr. Josefa).
Revers vyobrazuje habsburského dvouhlavého orla s erbem a symboly moci – královskou korunou nad hlavami a mečem, žezlem a královským jablkem v pařátech orla. Po obvodu mince je nápis HUNGAR· BOHEM· GAL· (1 FL) LOD· ILL· REX A· A·.
Pojmenování Gulden vznikl z mince, která původně pochází z Německa. Tam byly od 14. století raženy zlaté guldeny a později také stříbrné guldeny. Forint bylo uherské označení pro guldeny (nebo také zlaté, zlaťáky, floriny, florény). Tato platidla se stala oficiální měnou v Rakousko-Uhersku v letech 1754 - 1892. Francie, Belgie, Itálie a Švýcarsko založily v roce 1865 Latinskou unii a dohodly se na volném oběhu mincí stejných rozměrů, váhy, ryzosti a hodnoty na území těchto států. V těchto zemích měly být všechny guldeny stejné hodnoty, velikosti a váhy. Rakousko uzavřelo v roce 1867 předběžnou dohodu o vstupu do této unie, ale i když Rakousko do Latinské unie nevstoupilo, stále razilo guldenové mince zlaté i stříbrné. Mince měly stejné specifikace jako ty v unii. Mince byly raženy s portrétem císaře Františka Josefa až do roku 1892. Pak koruna nahradila guldenu jako měnu.
Roku 1892 byla zavedena korunová měna, založená na zlatém standardu, která se v praxi projevila ražbou zlatých a stříbrných mincí, jakož i emisí bankovek vyšších nominálů, směnitelných za kov. Mincovní a měnovou jednotkou se stal jeden kilogram zlata. Z mincovního kilogramu zlata (0,900 zlata + 0,100 mědi) mělo být teoreticky raženo 2 952 korun (označení K). Rakouská a korunová měna se vyměňovala v poměru 1:2. Z výměny bankovky v hodnotě 5 zlatých za 10 korun se vyvinul výraz "pětka" pro desetikorunu, který se udržel zčásti dosud.