Stříbrná mince 1 Zlatník Františka Josefa I. | Uherská ražba | 1882 KB
Stříbrná mince 1 Zlatník Františka Josefa I. | Uherská ražba | 1882 KB
Stříbrná mince FJI. o váze 12,34 g s ryzostí 900/1000 byla ražena v roce 1882. Více informací
Stříbrné historické mince mají 21 % sazbu DPH.
Stříbrná mince 1 Florin (1Gulden, Zlatník) 12,34g je vyražena ze stříbra o ryzosti 900/1000, průměr mince 29,24mm. Avers zobrazuje rakouského císaře Františka Josefa I. v bočním profilu s vavřínovým věncem na hlavě. Po obvodu mince se táhne nápis FERENCZ JÓZSEF I· K· A· CS· ÉS M· H· S· D· O· AP· KIR. Hrana s nápisem VIRIBVS VNITIS („spojenými silami“, osobní heslo Fr. Josefa).
Revers vyobrazuje státní znak Rakousko-Uherska, nominální hodnotu a rok ražby. Po obvodu mince je nápis MAGYAR KYRÁLYSÁK
Pojmenování Gulden vznikl z mince, která původně pochází z Německa. Tam byly od 14. století raženy zlaté guldeny a později také stříbrné guldeny. Forint bylo uherské označení pro guldeny (nebo také zlaté, zlaťáky, floriny, florény). Tato platidla se stala oficiální měnou v Rakousko-Uhersku v letech 1754 - 1892. Francie, Belgie, Itálie a Švýcarsko založily v roce 1865 Latinskou unii a dohodly se na volném oběhu mincí stejných rozměrů, váhy, ryzosti a hodnoty na území těchto států. V těchto zemích měly být všechny guldeny stejné hodnoty, velikosti a váhy. Rakousko uzavřelo v roce 1867 předběžnou dohodu o vstupu do této unie, ale i když Rakousko do Latinské unie nevstoupilo, stále razilo guldenové mince zlaté i stříbrné. Mince měly stejné specifikace jako ty v unii. Mince byly raženy s portrétem císaře Františka Josefa až do roku 1892. Pak koruna nahradila guldenu jako měnu.